Tipus | controvèrsia ![]() | ||
---|---|---|---|
Interval de temps | 30 setembre 2005 ![]() | ||
Data | 2005 ![]() | ||
Participant | |||
Lloc web | jp.dk ![]() |
Les caricatures del Jyllands-Posten o crisi de les caricatures de Muhàmmad van començar després que el diari danés Jyllands-Posten publicara 12 caricatures satíriques el 30 de setembre de 2005, la majoria de les quals representaven Mahoma, un sant profeta de la religió de l'Islam. Els dibuixos es van incloure en un article sobre la llibertat d'expressió i l'autocensura, en què s'afirmava que era un punt d'inici al debat sobre la crítica a l'islam i l'autocensura. Els grups musulmans a Dinamarca es van queixar i el cas finalment va provocar protestes arreu del món, incloent violència i disturbis en alguns països musulmans. Jyllands-Posten va incloure una sèrie de cartes de lectors musulmans a Dinamarca que deploraven les caricatures. La publicació també va provocar fortes reaccions per part dels musulmans de Dinamarca i dels països islàmics, on hi van haver nombroses manifestacions. Els no musulmans també es van distanciar de la provocació percebuda. Weekendavisen va reproduir els dibuixos, i quatre mesos després el diari conservador-cristiano noruec Magazinet va reimprimir els dibuixos. Va provocar una crisi diplomàtica entre Dinamarca i diversos països àrabs i va provocar un extens boicot comercial a les mercaderies daneses, la retirada d'ambaixadors, atacs als empleats de l'empresa làctea Arla, la crema de la bandera danesa i les ambaixades daneses a Damasc i Beirut. Una enquesta d'opinió realitzada a finals de gener de 2006 va mostrar que el 79% dels ciutadans danesos enquestats no pensaven que el primer ministre Anders Fogh Rasmussen hagués de demanar disculpes en nom de Dinamarca, tot i que el 58% entenia la insatisfacció dels musulmans.
Tot i que el primer ministre en el seu discurs de cap d'any de 2006[1] va dir que Dinamarca havia fet un excel·lent paper en el pla internacional, després de la polèmica de les caricatures va acabar reconeixent que el cas havia sigut el pitjor incident en relacions internacionals per a Dinamarca des de la segona guerra mundial.
L'incident es va produir en un moment d'augment de les tensions polítiques i socials entre països de majoria musulmana i països occidentals, després de diversos atacs terroristes islàmics radicals d'alt perfil a Occident, inclosos els atacs de l'11 de setembre, i intervencions militars occidentals als països musulmans, com ara Iraq i Afganistan. La relació entre els musulmans a Dinamarca i la societat en general es trobava igualment en un punt baix, i el conflicte va arribar a simbolitzar les discrepàncies i idiosincràsies entre la comunitat islàmica i la resta de la societat. En els anys posteriors, s'han planejat —i alguns executats— complots terroristes gihadistes que afirmaven ser com a represàlia per les caricatures contra objectius afiliats a Jyllands-Posten i els seus empleats, Dinamarca, o diaris que publicaven les caricatures i altres caricatures dels profetes islàmics, sobretot el tiroteig de Charlie Hebdo el 2015.
Les caricatures es poden veure en aquest link de la Universitat de Colúmbia.